Par spīti cilvēku trūkumam, Jēkabnieku Kultūras nams turas (FOTO)
![Par spīti cilvēku trūkumam, Jēkabnieku Kultūras nams turas (FOTO)](/uploads/articles/2018/06/235851__5b228a684ecba.jpg)
Jelgavas novada Svētes pagasta Jēkabnieku Kultūras nams uzcelts padomju laikā – 1975. gadā –, taču pēc neatkarības atgūšanas tas 25 gadus netika izmantots. Latvijai iestājoties Eiropas Savienībā, radās iespēja piesaistīt Eiropas projektu līdzekļus un ēku renovēt, un 2012. gada 16. martā atklāja atjaunoto Jēkabnieku Kultūras namu, kuru, tāpat kā visu Svētes pagasta kultūras darbu, vada Sandra Jākobsone.
Sandra kultūras dzīvi Svētes pagastā kūrē kopš 2009. gada, kad nācies aizvietot bērna kopšanas atvaļinājumā aizgājušo kultūras darbinieci, bet pirms tam pašvaldībā rēķinājusi nekustamā īpašuma nodokli. Vadīt Jēkabnieku Kultūras namu uzaicinājis pagasta pārvaldes vadītājs. Tad 2011. gadā Sandra iestājusies Latvijas Kultūras koledžā, lai iegūtu kultūras menedžeres specialitāti ar reklāmas un sabiedrisko attiecību novirzienu.
“Nekad
nebiju domājusi, ka mana dzīve varētu būt saistīta ar kultūru. Mana
pirmā profesija ir konditore – kādreiz strādāju RAF konditorejas cehā.
Esmu ļoti gandarīta, ka varu būt noderīga šajā jomā, jo ļoti patīk darbs
ar cilvēkiem,” turpina Sandra, atklājot, ka ir dzimusi svēteniece, bet
20 gadu nodzīvojusi Jelgavā. Viņa pati veido kultūras nama interjera
noformējumu. Vēl kultūras namā strādā apkopēja un sētnieks uz pusslodzi.
Bet krāšņā puķu dobe pie kultūras nama ir vadītājas uzrakstītā projekta
rezultāts.
Sākas otrā dzīve
Atjaunotais kultūras nams
ir plašs, gaišs un skaists, taču Sandrai mazliet žēl, ka viņa nav bijusi
klāt remonta laikā, jo, skatoties šodienas acīm, dažas lietas,
viņasprāt, vajadzējis darīt citādi, piemēram, izvietot gaismas lielajā
zālē, jo tās esot par maz. Lielajā zālē nepieciešamas papildu gaismas –
tā ir viena no kultūras dzīves vadītājas nākotnes iecerēm.
Sākot strādāt atjaunotajā namā, Sandra jutusies ļoti labi un nekad nav varējusi iedomāties, ka būs saimniece lielā ēkā, kur pašai būs jātiek ar visu galā. “Atklāšana bija fantastiska. Cilvēki nebija gaidījuši, ka būs tik labi. Var darboties pašdarbības kolektīvi, un atkal tiks rīkotas balles. Mūsu kultūras nams ir pazīstams ar savām ballēm, uz tām brauc cilvēki arī no citiem pagastiem un Jelgavas,” ieminas kultūras nama vadītāja.
Līdz tam pagasta pašdarbības kolektīvi mājvietu bija raduši
Svētes pamatskolas telpās. Pirmā balle kultūras namā aizvadīta ar grupu
“Kantoris 04”, un ieskatu atklāšanas pasākumā var gūt, arī aplūkojot
fotogrāfiju galeriju pie vienas no nama vestibila sienām.
Pašlaik
Jēkabnieku Kultūras namā darbojas pieci pašdarbības kolektīvi: vidējās
paaudzes deju kolektīvs “Sānsolis”, izveidots 2002. gadā, senioru deju
kolektīvs “Brūklenājs” (2003. g.), sieviešu vokālais ansamblis “Nianse”
(1998. g.), Svētes amatierteātris (2007. g.) un folkloras kopa “Dālava”
(2011. g.), bet sestais ir rokdarbu pulciņš. Deju kolektīvus vada Guna
Stankēviča, sieviešu vokālo ansambli – Svētes pamatskolas mūzikas
skolotāja Daiga Gorbunova, amatierteātra režisore ir Lūcija Ņefedova,
bet folkloras kopu “Dālava” Sandra dēvē par savu iniciatīvu – to vada
Anita Jansone, kura izaugusi folkloras kopā “Dimzēns”. Abi deju
kolektīvi gatavojas Vispārējiem latviešu XXVI Dziesmu un XVI Deju
svētkiem, bet folkloras kopa – starptautiskajam folkloras festivālam
“Baltica 2018”.
Kultūras namā tiek rīkoti gan pagasta, gan novada
pasākumi, telpas izīrētas gan privātpersonām, gan uzņēmumiem. Pirmajā
stāvā atrodas lielā zāle ar 250 vietām, mazā zāle ar 70 vietām, aktieru
istaba, ir divas kamīntelpas. Otrajā stāvā novusa un tenisa galdus var
izmantot jaunieši, iekārtota pieņemšanas telpa sociālajai darbiniecei,
kā arī ir vēl daudz brīvu telpu.
Cilvēki nāk un arī nenāk
“Cilvēki
nāk, ja ir “lielāki” mākslinieki, bet to piesaistīšana maksā lielu
naudu,” Sandra teic par kultūras pasākumu apmeklējumu, atklājot, ka uz
teātra izrādēm, koncertiem vidēji ierodas 60–70 cilvēku. Iecienīti ir
arī pašdarbības kolektīvu koncerti valsts svētkos un Ziemassvētkos.
Savukārt mākslinieki gan neesot jāmeklē – viņi paši e-pastā atsūta savus
piedāvājumus.
Pēdējais no koncertiem Jēkabnieku Kultūras namā
izskanējis 4. maijā, kad uzstājusies dziedošā Igauņu ģimene no
Gaigalavas. Koncertu apmeklējuši arī daudzi atbraucēji no citurienes.
“Tā sajūta, ka ir pilna zāle, ir lieliska,” atzīst kultūras nama
vadītāja, atceroties arī gadījumu, kad uz operas mākslinieku koncertu
atnākuši vien astoņi skatītāji. Rīgas mākslinieki tad mierinājuši: ”Ne
jau pie jums vienīgajiem ir tā...”
Reizēm grūti pateikt, kāpēc
cilvēki neatnāk uz labiem koncertiem un viņus neinteresē pazīstamu
izpildītāju uzstāšanās – piemēram, pēc sporta svētkiem rīkoto Viktora
Zemgala koncertu Svētes pamatskolā vēlējušies baudīt vien 20 skatītāju.
Tajā pašā laikā daudzi ir gatavi braukt uz Rīgu un maksāt bargu naudu,
bet, kad piebrauc klāt, tad neatnāk.
Sandra domā, ka viens no
kultūras pasākumu neapmeklēšanas iemesliem varētu būt vecākās paaudzes
lielā vilšanās sajūta, jo cilvēki nav sagaidījuši to, uz ko bija
cerējuši, – atmodai nesekoja gaišā un skaistā nākotne. Tas viņus nomāc,
un negribas nekur iet.
Jēkabnieku Kultūras namā notiek Jelgavas
novada deju kolektīvu skates – tad gan tur valda liela rosība un tukšās
telpas pārtop par dejotāju ģērbtuvēm. “Tad iet ņiģu ņegu. Martā un
aprīlī mana darbadiena sākas deviņos no rīta un beidzas vienpadsmitos
vakarā,” teic Sandra. Jēkabnieku un Līvbērzes kultūras nami ir plašākie
Jelgavas novadā, tādēļ tur nereti notiek lieli novada sarīkojumi,
piemēram, uzņēmēju godināšana u.c.
Sliktāk ir ar izstādēm – tās Jēkabnieku iedzīvotājus interesējot maz. Rokdarbu izstādi sarīkot vēl nav lielu problēmu, bet, kad mēģināts noorganizēt ražas izstādi, neviens neko nav atnesis...
Tomēr, gatavojoties Latvijas simtgadei, Sandra
valsts svētkos iecerējusi rīkot pasākumu “Svēte cauri gadu simtiem” un
aicina iedzīvotājus dalīties atmiņās par pagasta vietām, kādas tās
izskatījušās pirms 100 gadiem, arī atgādināt par vietām, kas ir zudušas.
Atsaucība ir – cilvēki uz kultūras namu nes senas fotogrāfijas.
Slikta “ģeogrāfija” un maz jauniešu
Jēkabnieku
Kultūras nams atrodas 17 kilometru no Jelgavas, un pilsētas tuvumam
sasniedzamības ziņā vajadzētu būt plusam, taču tas tā nav. ”Mums ir ļoti
slikta “ģeogrāfija”. Pagasts sastāv no trim atsevišķām daļām –
dārzkopības sabiedrības “Atpūta”, Svētes centra un Jēkabniekiem. Šīs
vietas viena no otras atrodas deviņu kilometru attālumā. Uz pasākumiem
tiek organizēts transports, bet gadās, ka neatbrauc neviens, un man ir
žēl autobusa šoferīša,” stāsta Sandra Jākobsone, piebilstot, ka ne tikai
Svētes centra ļaudis nebrauc uz Jēkabniekiem, bet arī Jēkabnieku
iedzīvotāji neizrāda interesi doties uz Svēti.
Savukārt pilsētas autobuss Jēkabniekos iegriežas trīsreiz dienā. Jelgavas tuvuma dēļ cilvēki uz pilsētu dodas ne tikai iepirkties, bet arī apmeklēt kultūras pasākumus. Jēkabnieku četrās daudzdzīvokļu mājās lielākoties dzīvo gados veci krievu tautības ļaudis. Ir vēl nedaudz privātmāju, taču arī Svētes pagastu skārusi visā Latvijā vērojamā tendence – jauniešu izbraukšana no valsts.
Kultūras nama vadītāja priecātos par jauniem pašdarbības kolektīvu dalībniekiem, taču cilvēkus piesaistīt ir ļoti grūti. “Nezinu, ko darīsim pēc Dziesmu svētkiem, ja jau tagad kopā ar deju kolektīvu vadītāju esam braukājušas pa mājām, aicinot pulkā, lai kolektīvi varētu pastāvēt. Bet tad pēkšņi notiek brīnums – jaunajā gadā atnāk un piesakās divi dalībnieki, pēc tam vēl viens. Tā mēs turamies,” Sandras balsī ieskanas skumja nots.
“Jauniešu nav. Paziņojumus par dalībnieku
uzņemšanu esmu izlikusi visur, arī bērnudārzā, pie veikala un citur, bet
tas cilvēkus neuzrunā. Ļoti daudzi jaunieši aizbraukuši strādāt uz
ārzemēm. Lai gan priecē, ka bērnudārzs Svētē ir pārpildīts, pusaudžu ir
mazāk, bet tie, kuriem ap 20, – izbraukuši,” konstatē kultūras dzīves
vadītāja.
Par spīti visam, ir sapņi
Līdzīgi ir ar
pasākumu apmeklēšanu – katrs iedzīvotājs ir jāuzrunā, jāuzaicina. Ar
ielūgumu rakstīšanu, lapiņu mešanu pastkastītēs nepietiek, stāsta
Sandra, piemetinot, ka viņai gribētos, lai uz pasākumiem vairāk nāktu
visa ģimene kopā ar bērniem.
Vasaras periodā kultūras nams “atpūšas”, jo pasākumi tiek rīkoti ārā. Tad tiek mazgāti logi un aizkari, pārbīdīti krēsli, pārkrāsota, lakota un vaskota grīda, kuru lielajā zālē nodejojuši dejotāji.
Divi lieli pasākumi tiek rīkoti kopā ar citām pagasta iestādēm – ar Svētes pamatskolu maijā piemiņas pasākums Daugavgrīvas zemessargu cīņām Ruļļu kalnos, bet jūlijā ar sporta halles vadītāju – ģimenes atpūtas un sporta diena. Notiek balles, ekskursijas un nūjošanas aktivitātes senioriem.
Vēl Svētes pagastā darbojas tautas izglītības un attīstības centrs “Agape”. Tur rosās keramikas darbnīca, kuru vada keramiķe Madara Rubene, notiek folkloras kopas mēģinājumi un kopā ar pagasta jaunatnes darba organizatoru Jāni Zariņu tiek rīkotas dažādas aktivitātes jauniešiem.
“Kultūra neko nepelna,
mūs dotē. Vēl neviens pasākums nav “nosedzies” ar biļetēm,” noslēgumā
atzīst Sandra. Viņa mēģinājusi rādīt arī kino, bet neviens neatnāca...
Tomēr Sandrai ir sapnis savam kultūras namam iegādāties projektoru un
lielo ekrānu.
Foto: Raitis Puriņš
Materiāls sagatavots ar Valsts kultūrkapitāla fonda un “Latvijas valsts mežu” finansētās Zemgales kultūras programmas 2018 atbalstu
Kategorijas
- Vietējās ziņas
- Jelgava
- Jelgavas novadā
- Ozolnieku novadā
- Latvijas ziņas
- Dobeles, Tērvetes un Auces novadā
- Ekonomika
- Uzņēmējdarbība
- Darba tirgus
- Citas ziņas
- Eiro 2014
- Politika
- Vēlēšanas 2011
- Saeimas vēlēšanas
- Citas ziņas
- Pašvaldībās
- Pašvaldību vēlēšanas 2017
- Saeimas vēlēšanas 2018
- Eiropas Parlamenta vēlēšanas 2019
- Asā hronika
- Policijas ziņas
- VUGD
- Tiesu ziņas
- Citas ziņas
- Kultūra un izklaide
- Teātri
- Izstādes
- Bibliotēkas
- Koncerti
- Citas ziņas
- Kas? Kur? Kad?
- Sports
- Basketbols
- Futbols
- Vieglatlētika
- Citas ziņas
- Hokejs
- Volejbols
- Veselība
- Aktuāli
- Padomi
- Slimnīcās
- Citas ziņas
- Stārķa ziņas
- Lietotāju raksti
- Foto/Video
- Reklāmraksti
- Citas ziņas
- Laikraksta arhīvs
- Afiša
- Izstādes
- Pasākumi un izstādes
- Chocolate & Pepper
- Video
- Aizsaulē
- Statiskas lapas
- Centrāle!
- Dzīvesstils
- Receptes
- Māja un dārzs
- Hobiji
- Pašizziņa
- Citas ziņas
- Mīluļi
- Projekti
- Projekts “Saimnieko gudri”
- Projekts “Kultūras nesēji Zemgalē”
- Projekts “Redzi apslēpto”
- Atbalsts medijiem sabiedriski nozīmīga satura veidošanai un nacionālās kultūrtelpas stiprināšanai latviešu valodā
- Projekts “Rūpēsimies par vidi!”
- Projekts “Kur dzīvosim?”
- Projekts “Mediju kritika”